Garas Dezső színpadon és filmvásznon játszott szerepeit, alakját, hangját, mozdulatait nem nehéz felidézni. Azt azonban, hogy ki volt valójában Garas Dezső, aki (1934. december 9-én született és 2011. december 30-án hunyt el), már jóval kevesebben tudnák felsorolni.
Részben ezt a hiányosságot kívánja pótolni ez a kötet, amelyben a szerzők „négy felvonásban” próbálják bemutatni Garas Dezső titkait.
Molnár Gál Péter az iskolaévektől kezdve tekinti át színházi pályáját, szerepről szerepre haladva, minden színházba követve a művészt, nem feledkezve meg szabadúszói alakításairól és rendezéseiről sem.
Nem bonyolódik kritikai fejtegetésekbe, hanem szubjektív krónikásként emlékezik meg mindenről, időnként széljegyzetekkel tarkítva mondanivalóját.
Kőháti Zsolt hasonló elv alapján sorolja fel azt a rengeteg filmet, amiben Garas Dezső játszott. A szerkezet hasonló, azonban van némi eltérés, mert téma szerint csoportosítja a szerepeket.
Ezek közül a foci és a bohóc talán a legérdekesebbek (és legismertebbek).
A kötet igazi különlegessége (a szerk. véleménye szerint) Albert Györgyi interjúja az idős színésszel, aki nem csupán színészi hivatásáról és a színészet helyzetéről beszél, hanem érintőlegesen a magánéletéről, és általában mindenről, ami a kérdések kapcsán eszébe jut.
Marschall Évának jutott talán a leghálásabb feladat: összegyűjteni a kortársak véleményét, majd szépen sorba rendezve közreadni.
Eredetileg ez a tartalom jelent meg a könyvben, ám a bővített újrakiadásban szerepel még két interjú is a színésznagysággal, melyekben ő maga összegzi az életútját.
Amikor elkezdtem olvasni a könyvet, még úgy hittem, „ismerem” Garas Dezsőt, hiszen jó pár filmben láttam, és volt szerencsém színpadon is látni.
Ahogy fogytak a lapok, úgy vált egyre nyilvánvalóbbá tudásom felszínes mivolta. Szerencsére mire eljutottam az utolsó oldalig mindez megváltozott: meggyőződésem, hogy Garas Dezső méltán került a nemzet színészei közé. (2011. december 30-án bekövetkezett haláláig játszott a Nemzeti Színházban - a szerk.) Galgóczi Tamás - 2012. február 6. Forrás: ekultura.hu
Részlet a könyvből:
Marschall: Sokan hiszik, a külseje predesztinálja arra, hogy jó vicceket mondjon, holott a kabaré nem vicc.
Farkasházy: Sose hallottam tőle viccet; a külleméről pedig azt mondta, ha Hollywoodban ismernék, minden filmben szerepelhetne.
Igaz, csak villanásnyit, hiszen nem tud jól angolul, ám a producerek ilyen karakteres arcot nem szívesen hagynak ki egy produkcióból sem. Ezekből a kurta szerepekből viszont fényűzően élhetne.
Ekkor elfacsarodott a szívem. Már korábban is sokszor gondolkodtam azon, hogy ez a nagy generáció, Darvas, Latinovits, Garas, Kállai, és még jó néhányan, micsoda világkarriert csinálhattak volna, ha gyermekkorukban vagy a későbbiekben nem a szocializmus politikai gazdaságtanát okítják nekik a Főiskolán, hanem angol nyelvet és irodalmat.
Ez egy elvetélt generáció, hiszen óriási színészeink voltak-vannak.
Marschall: A Rádióban Garas már dolgozott, mielőtt maga odakerült volna. Ismerek lényegesen korábbi felvételeit is. Maga találta meg, vagy kézen fekvő volt, hogy dolgozzon vele.
Farkasházy: A kapcsolatunk eléggé feszélyezett volt, mert lehet, hogy ő a barátjaként gondolt rám, de én nem mertem ezt a titulust használni vele szemben.
Harminc éves koromban kezdőként kerültem a szakmába, és az akkori nagy színészeket a mai napig képtelen vagyok kollégának tekinteni.
Ez épp olyan, mint az iskolában a felsősök. Hozzájuk soha nem nővünk fel. Amikor például együtt kezdtem dolgozni Ruttkaival, Latinovitssal, Darvassal, Várkonyival, Bástival, Sinkovitssal vagy Garassal, akkor nagyon nehezen indult a beszélgetés.
Nem csoda, hiszen akkor már vagy húsz éve csodáltam Garast a Liliomfyban, nem tudom, hányszor láttam a Vonó Ignácban a Madáchban, és mennyiszer játszottam le videón a Mocorgót.
Az én tesze-toszaságom természetesen őt is feszélyezte és zavarta, hogy mindig kicsit filozofikus anyagokat kap tőlem. Tudta, hogy ő a nagy bölény, ezért mindig vele mondtattuk el a fajsúlyosabb anyagokat,
Ez a könyv egy emlék Rólad, rólunk. Jó éjszakát, kicsi Györgyi! Tudom, nem hittél Istenben, és Te is tudtad, hogy én viszont igen. Legyen ez egyszer nekem igazam! Előrementél, a túlparton majd találkozunk. A történet folytatódik tovább, reményeim szerint az örökkévalóságig. Ölellek, Te buta, buta Kislány! A Te buta, buta kicsi fiúd: Dani
Mi a siker titka? – tették fel ezerszer a kérdést sikeres embereknek. Szegő András riportalanyai: Fejős Éva, Lajos Mari, Lőrincz L. László, Lux Elvira, Müller Péter, Nemere István, Rácz Zsuzsa, Stahl Judit, Vass Virág, Vavyan Fable 10 különböző műfaj, 10 különböző életút, 10 különböző személyiség, de egy közös van bennük: könyveik ott vannak a sikerlisták élén…
Játék és harc, barátság és árulás, összetartás és pártoskodás, győzelem és halál. Tengernyi könyv született, amely az élet nagy pillanatait, sikereit és kudarcait egy csapat gyerek sorsán keresztül akarja megmutatni, de maradandó regényt írni erről csak keveseknek sikerült. Molnár Ferenc közéjük tartozik. Könyve napjainkra sem vesztett varázsából, a világon mindenütt érthető és átélhető, száz évvel első megjelenése után is friss és érdekes. Készült belőle némafilm és hangosfilm, közel két tucat nyelvre fo
Sok vidámsággal fűszerezett gyermekkori kalandoktól indulva ismerjük meg a „beat” műfaj iránti szeretetét, és megtudhatjuk milyen barátságok, szerelmek szövődtek a karrierje során a műfaj későbbi nagy sztárjaival. Számos közkedvelt rádióműsora közül a legismertebbek a Poptarisznya és a Calypso rádióban vezetett műsorai, amelyek kétségtelenül meghatározók voltak a popzenei ízlés formálásban és a kereskedelmi rádiózásban. A rádióműsorai mellett a legnépszerűbb együttesekkel turnézott műsorvezetőként é
A háború utáni kavargó időszakban játszódik Szilvási Lajos regénye. A főszereplő a húszéves Molnár Kristóf műegyetemi hallgató, aki a fogságból hazatérve próbálja megtalálni önmagát. Feszült helyzetek kísérik a főszereplő sorsát, verekedés vetkőztetők bandájával, leszámolás lánykereskedőkkel, titkos célú utazások. A rohamosan elértéktelenedő pénz korszakában vagyunk, ami sokak számára a szegénységet, az éhezést, míg másoknak a gazdagságot hozza magával. Nem csak a körülötte levő világ bizonytalan, a két n
Lajcsi gyermekkori csibészkedései. Az első menedzsere egy hajléktalan volt. Titokban tartott családi drámák. Miért szökött meg Boglárka a kórházból? A Dáridó felvételeinek kulisszatitkai. Lajcsi csapata, avagy a turnék fenegyerekei. Kik is a Dáridó üldözöttjei? Lajcsi elmeséli, hogy kik, és miért nem szerepelhetnek a műsorában a Dáridóban, valamint a kollégái és a barátai is megszólalnak a könyvben.
Az üzleti kaméleon filozófia A hatékony és eredményes működés alkalmazkodva a lehetőségekhez – ez az üzleti kaméleon filozófia. Ez az elvárás az, amit egy vezetővel szemben megfogalmaznak. Ehhez viszont nem gépek, nem is pénz, hanem jó vezetői döntések és egy jó csapat kell. Tehát az eredmény és hatékonyság kulcsa az ember, az üzleti kaméleon logikában gondolkodó menedzser. Bod Péter Ákos Károlyi László könyvéről „Károlyi László az üzleti valóság talaján két lábbal áll, de látóköre nemcsak
Albert, a kis mosómedve sajnos csöppet sem illedelmes. Még szerencse, hogy egy nap véletlenül betéved miss Molly illemtaniskolájába… Tarts te is Alberttel, lesd meg, hogyan tanul meg udvariasan köszönni, az asztalnál helyesen viselkedni, milyen kedves szavakat ismer meg a könyvtárban, és mennyire sportszerűen viselkedik a csapattársaival. A nap végére miss Molly nem is lehetne büszkébb illedelmes kis tanítványára!
Egy kis ízelítő Hofi Géza zseniális humorából: Én vagyok a magyar gazdaság. Azért vagyok felakasztva, mert így úgy nézek ki, mintha állnék. – Mondja Kovács úr, kapott munkanélküli segélyt? – Igen, kaptam, de azt most úgy hívják, munkabér. Ebben a könyvben olvashatnak történetet a betiltott pápáról, mint színdarabról, a titkosszolgálati jelentéstől a bemutatóig, Grósz Károlyról és a nyugatnémet géppisztolyokról, soha nem hallott sztorik a szemtanútól.
Felelevenednek előttünk a kádári korszak ismert személyiségei, Biszku Bélától Komócsin Zoltánon, Péter Jánoson, Münnich Ferencen keresztül Aczél Györgyig, Horn Gyuláig. Berecz János 1930. szeptember 18-án született a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Ibrányban. Elhunyt: 2022. július 7. (91 évesen.) 1950-ben kezdte tanulmányait a debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetemen, majd egy év múlva a budapesti Lenin Intézet hallgatója volt, ahol 1955-ben végzett. 1963-1966 között az SZKP Központi Bizottságának
Mi lehetett a valódi ok, ami annyira ingerelte a zsidóság vezető csoportjait – a farizeusokat (a zsidók törvényeinek elkötelezett tanítóit) és a Heródes pártiakat (zsidókat, akik a pogány római hatalmat támogatták) – hogy ezek akár szövetkezni is hajlandóak voltak ellene? Egy szigorúan irányított társadalomban, hogyan tehette meg Krisztus, hogy két alkalommal is kiűzze a Templomból a hivatalos pénzváltókat és az áldozati állatok árusait anélkül, hogy a templomőrség letartóztatta volna? Ki volt J
„Nem az a helyes kérdés, hogy mi van a halál után, vagy hogy mikor fogunk meghalni, hiszen ezt nem mi fogjuk eldönteni, hanem az, hogy mit tehetünk addig, amíg élünk? Meggyőződésem, hogy az egyik legnagyobb felfedezés az életünkben az lehet, hogy van élet a halál ELŐTT!Szerző: Szabó Péter Kiadó: Guruló Egyetem Kft.
Munkáját díjak sokaságával ismerték el, csillagászati gázsikat kereső hollywoodi sztárrá vált, de lélekben mindvégig megmaradt az éjszakai lokálok őrült temperamentumú, borotvaéles elméjű humoristájának. A kamerák össztüzében és a színpadi reflektorok fényében élt és dolgozott, sikerei és kudarcai nem maradtak rejtve. Mindemellett a nyilvánosság kevésbé ismerte a nemes ügyek mellett mindig kiálló, kiterjedt humanitárius tevékenységet folytató embert, a nagylelkű barátot, a gondoskodó és szerető ap
Egyikük ugyanis Peter von Kranz báró, a Kozák Hadművelet kitervelője, akinek sikerült Himmler SS Reichsführer hallgatólagos beleegyezését is megnyerni képtelen ötletéhez: a Német Hadsereg kaukázusi el?renyomulásához vegyék igénybe a doni kozákok segítségét! S vajon sikerül-e kiszabadítaniuk a lágerb?l a kozák tábornokot, s megnyerniük, hogy kozákjaival hadba bocsátkozzon a németek oldalán? „A szlávok arra vannak, hogy nekünk dolgozzanak. Ha már nem kellenek, pusztulhatnak… Mi németek fels?bbrendűek vagyun
Az elbeszélések szerzője Belső-Somogyban született, itt élte gyermekkorát, itt érett felnőtté. Szülőfaluja, Kakpuszta a magyar paraszti létforma esszenciáját hordozta, s ez olyan élményszerűen tárul elénk a könyv lapjain, hogy szereplőit közeli ismerősnek érezzük, és velük együtt éljük át, hol mosolyogva, hol könnyeinkkel küszködve sorsuk fordulóit. Az íróból katartikus tisztasággal kívánkoznak ki ezek a történetek. Szeretni való emberekről mesél, megőrzött gyermeki szeretettel, gördülékeny stílus